Podmořské louky plné chaluh nebo skaliska pokrytá korály - neobvyklé záběry z oceánského dna, které běžně sbírají roboti, tentokrát vědcům pomohla získat skupina lachtanů.
Vědci se domnívají, že se tyto změny týkají více než 56 procent celkové plochy světového oceánu. Zároveň proměny barvy přesahují přirozené meziroční výkyvy a jsou známkou zvyšování teploty oceánů.
Pro vědce mohou zachráněné želvičky sloužit jako „indikátory znečištění oceánu“, protože mnoho z nich stihlo za krátkou dobu sežrat malé kousky plastů, které se jim usazují v těle.
S aplikací přišla americká výzkumná organizace HappyWhale z Oregonu. Jedním z cílů je podnítit zájem veřejnosti o přírodu – v tomhle případě o kytovce.
Hladina světového oceánu stoupne podle nejpesimističtějších scénářů do konce století až o metr. Pro některé ostrovní země to znamená existenční hrozbu.
Kvůli docházejícímu místu na uskladnění kontaminované vody musela přistoupit jaderná elektrárna k jejímu vypouštění do oceánu. První fáze proběhla mezi 24. srpnem a 11. zářím.
Největší rozlohu ledové pokrývky letos NSIDC zaznamenalo již 10. září, což je podle vědců velmi brzké datum. Rozloha činila 16,96 milionu kilometrů čtverečních.
Rekordně teplé moře ovlivňuje i život pod hladinou. Podle Globální oceánské kyslíkové sítě Unesco je takových míst už přes 500. Nejhorší je to v Baltském moři, kde je téměř čtvrtina dna bez života.
Kůže těchto ryb Atlantského oceánu podle vědců funguje jako polaroid. V návaznosti na vlnovou délku okolního světla se v buňkách zvířat shlukují granulky pigmentu.
Drony také odhalily naše obavy ze sdílení vod a vyvolaly debatu o tom, jak nejlépe tato zařízení využít k ochraně návštěvníků pláží, protože setkání s těmito tvory přibývá.
Není jasné, co mohlo zvuky způsobit. Jeden z činitelů amerického ministerstva serveru Rolling Stone řekl, že panuje přesvědčení, že bouchání skutečně vycházelo z ponorky.
Plavidlo s pěti lidmi se v neděli potopilo k vraku Titaniku, krátce na to ale ztratilo spojení. Posádka měla zásoby kyslíku nejvýše na čtyři dny a čas se jim rychle krátí.
Branimirovi Biočićovi a jeho týmu se povedlo natočit skupinu plejtváků tmavých u chorvatského ostrova Vis. Kytovci se v této oblasti vyskytují pouze zřídka.
V dubnu byla družicově naměřena historicky nejvyšší průměrná povrchová teplota v historii. Klimatologové očekávají stoupání teplot i v květnu a červnu kvůli jevu El Niño.
Samička je podstatně větší než samec a lucerničku má jen ona. Kromě lovu ji využívá i na lákání samce k páření. Také to je u téhle ryby unikátní a nazývá se sexuální parazitismus.
S tím, jak budou ledovce tát a hladina moří stoupat, posune se i jakási čára ponoru v místech, kde se ledovcové štíty přesouvají do moře. Kvůli tomu pak bude led odtávat ještě rychleji.
Tlustohlavec je ryba žijící ve velkých hloubkách a pro vědce je záhadou. Nemá skoro žádnou svalovou hmotu a po vytažení z vody se změní v rosolovitou hmotu.
Za těch 13 let čekání na druhého Avatara se ukázalo, že na tomhle filmařském písečku si je ochoten hrát jenom James Cameron. A ten si očividně vystačí sám se sebou – tak trochu světu navzdory.
Asi třetina jezer na světě je z našeho pohledu modrá. „Voda absorbuje červené spektrum světla, modré se převážně odráží,“ vysvětluje biochemik Marek Cebecauer.
„Moje kniha je stejně tak o jazyku jako o klimatické změně. O tom, jak věci nechápeme a jak výraz okyselování oceánů, použitý poprvé před 14 lety, nemá dnes žádný kulturní obsah,“ říká Magnason.
Stovky až tisíce metrů pod mořskou hladinu je voda nebezpečně studená a málo okysličená. Přesto se někteří predátoři do těchto vod vydávají. Proč to dělají?