„Nutno říci, že tomuto tématu trošku nahrály události na Ukrajině. Paralela s vpádem armád Varšavské smlouvy do Československa se nabízí k určitému srovnávání,“ říká Martinovský.
„Když nemáte rozvinuté kritické čtení historické kultury, tak si myslíte, že ta stavebnice propaguje holokaust. To vůbec není pravda,“ říká spoluautor učebnice.
Sága jménem „vládní škrty“ pokračuje. Ani za tři roky fungování nedokázala Fialova vláda vymyslet jiný recept na problémy s rozpočtem, než je osekávání veřejných výdajů.
Dosažené vzdělání bylo a je v Česku podmíněno socioekonomickým postavením rodiny – na tom se bez ohledu na množství peněz v systému nemění vůbec nic. Naopak se rozdíly pouze prohlubují.
Zákon nyní zakazuje „jakýmkoli způsobem ve vzdělávacím systému propagovat a podněcovat myšlenky a názory související s netradiční sexuální orientací nebo s jinou než biologickou pohlavní identitou“.
Hasičům i v neděli pomáhají dva jeřáby a také dron s termovizí pro vyhledávání skrytých ohnisek, která stále dohašují, potvrdila mluvčí hasičů Kamila Langerová. Škoda ani příčina zatím neznají.
Pár týdnů po ruském vpádu na Ukrajinu mystifikovala češtinářka Martina Bednářová ze základní školy na Praze 6 žáky osmé třídy. Zpochybňovala ruské zločiny a vinu za konflikt svalovala na Ukrajinu.
Severoněmecké město Brémy zakázalo učitelům používání gesta „tiché lišky“ signalizující, aby se děti utišily a poslouchaly učitele. Podle úřadů se totiž podobá pozdravu turecké krajní pravice.
Školní inspekce prověřuje spor rodičů a vedení Prostějova. Podle rodičů a části opozice náměstek primátora Miloš Sklenka z ANO zneužil školní aplikaci Bakaláři k prosazení plánů na stavbu bazénu.
Stav školství souvisí s naší konkurenceschopností na trhu práce. „Máme málo vzdělanou pracovní sílu,“ komentuje v pořadu Řečí peněz ekonom Daniel Münich z CERGE-EI.
Končí školní rok, žáci si tento týden převezmou vysvědčení. Na dotazy o tom, jaký mají známky na mentalitu studentů vliv i jak věrně reflektují skutečné znalosti, odpovídal sociolog Daniel Prokop.
Nedostatek peněz na školství plyne z hlavního vládního nesplněného slibu – totiž že bude vydávat na vzdělání v poměru k HDP aspoň jako je průměr vyspělých zemí.
Rektoři se podle usnesení zasazují o udržitelný prorůstový rozpočet vysokého školství, bez kterého školy nebudou schopny efektivně plánovat a zabezpečit kvalitní vzdělávání.
Mladí univerzitní učitelé v Česku si stěžují, že jejich platy jsou menší než na středních a základních školách. Jejich iniciativa chce do vysokého školství přidat 11 miliard korun.
Bek prozrazuje, že 6 miliard korun navíc by měly získat vysoké školy, aby se mohly připravit na příchod silných populačních ročníků, které jsou nyní na středních školách.
Z resortu školství přišly v posledních dnech dvě dobré zprávy. Systém elektronických přihlášek na střední školy zafungoval. U písemných maturit se žáci zlepšili v českém jazyce i v matematice.
„Učitelům to může významně pomáhat a ušetřit čas při přípravě na hodiny, při hodnocení testů a podobně,“ přibližuje pro Radiožurnál Eva Nečasová, zakladatelka iniciativy.
Pátek je posledním dnem na podání přihlášek do druhého kola přijímacího řízení na střední školy, které nabízejí ještě téměř 26 tisíc volných míst. Celkem v prvním kole neuspělo 29 tisíc uchazečů.
Poruchy autistického spektra nebo kombinované postižení, dětí se speciálními vzdělávacími potřebami přibývá. Kapacity speciálních základních škol jsou ale omezené.
Po prvním kolem přijímacích zkoušek na střední školy se dostalo 94 procent deváťáků, v Praze to bylo ale jen 84 procent. Pražskou úspěšnost ovlivňuje i to, že 40 procent míst obsazují mimopražští.
V prvním kole přijímaček na střední školy uspělo téměř 94 procent deváťáků. 6 000 z nich v prvním kole neuspělo. Tři čtvrtiny z přijatých se dostalo na školu, kterou měly na prvním místě.
České školství učinilo další krok do 21. století. Politici si mohou spokojeně odškrtnout splněný úkol. Řeč je o elektronickém podávání přihlášek na střední školy.
Žáci hlásící se na víceletá gymnázia tvoří největší skupiny neúspěšných uchazečů. Podle ministerstva školství se na osmiletá gymnázia nedostalo 53 procent přihlášených, na šestiletá hned 68 procent.